Vinni Vallavolikogu

MÄÄRUS

Pajusti									28.juuni 2018 nr

Vinni Perekodu põhimäärus
Määrus on kehtestatud kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõige 1 punkti 34 alusel. 
1. peatükk ÜLDSÄTTED
§ 1.  Hoolekandeasutuse nimetus
 Hoolekandeasutuse ametlik nimetus on  Vinni Perekodu (edaspidi nimetatud asutus).
§ 2.  Asutuse asukoht ja postiaadress
 (1) Asutuse asukoht on Vinni alevik, Vinni vald, Lääne-Virumaa.
 (2) Asutuse postiaadress on  Päikese tn 10 Vinni alevik, Vinni vald, Lääne - Virumaa  46601.
§ 3.  Asutuse haldusala ja õiguslik seisund
 (1) Asutus ei ole iseseisev juriidiline isik, vaid täidab ülesandeid ja kannab kohustusi Vinni valla kui avalik-õigusliku juriidilise isiku nimel ning esindab ülesannete täitmisel Vinni valda.
 (2) Asutus on kohaliku omavalitsuse ametiasutuse hallatav asutus ning tema kõrgemalseisev asutus on Vinni valla ametiasutus – Vinni Vallavalitsus (edaspidi ametiasutus).
 (3) Asutuse tegevust juhendab ja koordineerib ametiasutuse sotsiaalteenistus.
 (4) Asutus koostab arengukava vähemalt viieks aastaks. Arengukava kinnitab Vinni Vallavalitsus (edaspidi vallavalitsus).
(5) Asutuse struktuuri ja töötajate koosseisu igaks eelarveaastaks  kinnitab vallavalitsus.
(6) Asutuse põhimääruse ja selle muudatused kinnitab Vinni Vallavolikogu.
§ 4.  Eelarve
 (1) Asutusel on Vinni valla eelarves iseseisev eelarve.
§ 5.  Asutuse teabehaldus
 (1) Asutuse teabehaldus on tegevus, mis toetab asutuse eesmärkide saavutamist teabe haldamise, jagamise ja vahetamisega ning hoidmisega asutuses ning kõigis infosüsteemides ja andmekogudes.
 (2) Asutuse tegevusega seotud teabehalduse korraldamisel lähtub asutus eeskätt arhiiviseadusest, avaliku teabe seadusest, Euroopa Parlamendi isikuandmete kaitse üldmäärusest ja isikuandmete kaitse seadusest, digitaalallkirja seadusest, märgukirjale ja selgitustaotlusele vastamise ning kollektiivse pöördumise esitamise seadusest, eelnimetatud seaduste alusel antud õigusaktidest ning Vinni vallas teabehalduse korraldamiseks antud õigusaktidest.
 (3) Juhised asutuse teabe haldamiseks, mis tagavad ülevaate asutuse ülesannete täitmisel tekkiva teabe, selle allikate ja hoiukohtade kohta ning teabe liigiti kogumiseks, hoidmiseks ning teabele juurdepääsu tagamiseks, kehtestab asutuse juht, võttes arvesse Vabariigi Valitsuse määrusega kehtestatud teenuste korraldamise ja teabehalduse alustes teabehaldusele sätestatud põhimõtteid.
 (4) Asutuse asjaajamis- ja suhtlemiskeel on eesti keel.
§ 6.  Asutuse sümboolika
 (1) Asutusel võib kasutusel olla oma sümboolika.
 (2) Sümboolika kujunduse ja kasutamise korra kehtestab juhataja käskkirjaga, kooskõlastades sümboolika enne kehtestamist vallavalitsuse kui täitevorganiga.
§ 7.  Haldusmenetlus
  Asutuse tegevusega seotud haldusmenetlusele kohaldatakse haldusmenetluse seaduse sätteid.
2. peatükk ASUTUSE TEGEVUSE EESMÄRK, ÜLESANDED JA TEENUSE KORRALDAMISE PÕHIMÕTTED 
§ 8.  Asutuse tegevuse eesmärk
(1)  Asutuse kaudu täidab Vinni vald sotsiaalhoolekandelise abi andmise kohustust, mistõttu osutab asutus asendushooldusteenust ja järelhooldusteenust.
(2) Asendushooldusteenus on sotsiaalteenus, mille eesmärk on  pika- või lühiajaliselt lapse heaolu ja õiguste tagamine, lapsele tema põhivajaduste rahuldamiseks peresarnaste elutingimuste võimaldamine, talle turvalise ja arenguks soodsa elukeskkonna loomine ning lapse ettevalmistamine võimetekohaseks toimetulekuks täiskasvanuna.
(3) Järelhooldusteenus on sotsiaalteenus, mille eesmärk on asendushoolduselt ja eestkostelt lahkuva isiku iseseisva toimetuleku ja õpingute jätkamise toetamine.
(4) Asutus võib vallavalitsuse vajadustest lähtudes osutada muid teenuseid.
§ 9.  Asutuse ülesanded ja õigused
(1)	Asutuse põhiülesanded on:
1)	tagada sotsiaalhoolekande seaduse (SHS) §-s 45¹² sätestatud teenuseosutaja kohustused ning  tagada  nõuetele vastav asendushooldusteenus;
2)	tegutseda koostöös lapse elukohajärgse linna- või vallavalitsusega lapse heaolust lähtuvalt;
3)	kasvatada, õpetada ja hooldada lapsi vastavalt nende eale, soole, tervislikule seisundile, võimetele ja iseloomule, valmistades neid ette iseseisvaks eluks;
4)	 tagada lastele nende eale ja tervislikule seisundile vastava hariduse omandamine, rehabilitatsiooni ja arstiabi korraldamine;
5)	korraldada laste huvidele vastava vaba aja sisustamine, huvitegevuse ja puhkuse pakkumine arendades laste positiivseid iseloomuomadusi ning neutraliseerida negatiivseid kalduvusi;
6)	anda laste ja kasvatajate ühistegevuse käigus iseseisvaks toimetulekuks vajalikud oskused ning teadmised töökasvatuse meetodit kasutades ning aidata kaasa lapse iseseisvasse ellu astumisele;
7)	soodustada eestkostjaga koostöös suhtlemist ja info vahetamist laste sotsiaalvõrgustiku liikmetega (eestkostja, päritolupere, sugulased, tugiisik või tugipere jm), kui see ei ole vastuolus lapse huvidega.
 (2) Oma ülesannete täitmiseks võib asutus tellida teenuseid juriidilistelt ja füüsilistelt isikutelt ning sõlmida oma tegevuse korraldamiseks lepinguid.
3. peatükk ASUTUSE JUHTIMINE JA TEGEVUSE KORRALDAMINE 
§ 10.  Asutuse tegevuse korraldamine
Asutuse tegevust juhib ja korraldab asutuse juhataja (edaspidi juhataja).
§ 11.  Juhataja
 (1) Juhataja vastutab asutuse kogu tegevuse ja arengu ning raha õiguspärase ja otstarbeka kasutamise eest, samuti asutusele tema tegevuseks kasutada antud ning asutuse ülesannete täitmiseks asutuse valdusse antud vara heaperemeheliku kasutamise, säilimise ning korrashoiu eest.
(2) Juhataja kinnitab ametisse ja vabastab ametist vallavalitsus vallavanema ettepanekul. Töölepingu juhatajaga sõlmib ja lõpetab vallavanem.
(3) Juhatajaks võib olla isik, kellel on pedagoogiline, sotsiaalalane või meditsiiniline kõrgharidus ja vähemalt 5-aastane lastega töötamise kogemus. Ta ei tohi olla kriminaalkorras karistatud. 
(4)  Juhataja kindlustab asutuse tulemusliku ja häireteta töö ning teeb koostööd ametiasutuse  sotsiaalteenistusega.

(5) Juhataja:
1) esindab Vinni valda ja asutust tööandja õigustes ning tsiviilõiguslike ning avalik-õiguslike    tehingute ja toimingute tegemisel;
2) teostab Vinni valla nimel ja asutuse kaudu oma pädevuse piires tehinguid ja toiminguid õigus- ja haldusaktide, asutuse põhimääruse, töölepingu ja ametijuhendiga sätestatud ülesannete täitmiseks;
3) sõlmib, muudab, peatab ja lõpetab personaliga töölepingud ning kinnitab vajadusel käskkirjaga asutuse ameti- ja tööjuhendid;
4) kinnitab käskkirjaga õigusaktidega kehtestatud nõuetele vastavad töökorralduse reeglid, tagab ja vastutab töötervishoiu- ja tööohutuse- ja tuleohutuse  nõuete  täitmise eest, annab käskkirju asutuse tegevust korraldavates teistes küsimustes;
5) korraldab asutuse teabehalduse vastavalt õigusaktidega kehtestatud nõuetele;
6) juhib lähtudes kehtivatest õigusaktidest asutuse majandus- ja finantstegevust, esitab vallavalitsusele asutuse eelarve eelnõu, tagab asutuse eelarve täitmise ning vastutab eelarve täitmise eest,  tagab riigihangete korraldamise ning esitab finantsteenistusele andmed  hankeplaani koostamiseks või hankeplaani muutmiseks;
7) esitab vallavalitsusele kinnitamiseks teenuste hinnad, asutuse struktuuri ja töötajate koosseisu; 
8) koostab asutuse arengukava eelnõu  ja esitab vallavalitsusele ettepanekuid põhimääruse ja arengukava kinnitamise ja muutmise kohta;
9) tagab teenusel viibivate isikute turvalisuse ja arengut soodustava   elukeskkonna ja elamistingimused;
10) määrab käskkirjaga oma asendaja ja tema volituste ulatuse;
11) korraldab õigusaktidega ettenähtud aruannete koostamise ja esitamise;
12) teeb vallavalitsusele ettepanekuid asutuse töö paremaks korraldamiseks;
13) on aruandekohustuslik hoolekogu ja vallavalitsuse ees;
14) täidab ja lahendab muid ametikohustustest tulenevaid kohustusi ja ülesandeid.

§ 12.  Hoolekogu
 (1) Hoolekogu on alaliselt tegutsev organ, kelle ülesanne on jälgida, et asutuse tegevus vastaks laste arengule ja huvidele.
 (2) Hoolekogu põhimääruse kinnitab vallavalitsus.
4. peatükk VARA, FINANTSEERIMINE, ARUANDLUS JA JÄRELEVALVE 
§ 13.  Asutuse vara
 (1) Asutuse kasutuses oleva vara moodustavad talle vallalt või teistelt isikutelt ja asutustelt asutusele sihtotstarbeliseks valdamiseks, kasutamiseks ja käsutamiseks antud maa, hooned, rajatised, seadmed, rahalised vahendid, inventar ja muu vara.
 (2) Asutuse valduses olev vara on Vinni valla omand.
 (3) Asutuse vara valdamine, kasutamine ja käsutamine ning varaliste kohustuste võtmine toimub vallavolikogu kehtestatud Vinni vallavara eeskirjas sätestatud korras.
§ 14.  Asutuse finantstegevuse
(1) Asutuse eelarve tuludeks on:
 1) eraldised  valla eelarvest;
 2) eraldised riigieelarvest;
 3) eraldised ja annetused juriidilistelt ja füüsilistelt isikutelt;
 4) tulu tasuliste teenuste eest.
(2) Asutuse finantstegevust juhib asutuse juhataja. Asutuse raamatupidamist peetakse tsentraalselt  valla finantsteenistuses.
§ 15.  Aruandlus
(1)	Asutus esitab oma tegevuse kohta statistilisi jm aruandeid õigusaktidega kehtestatud korras ja tähtaegadel.
 (2) Asutus esitab hoolekogule igal  aastal hiljemalt  1. märtsiks eelmise kalendriaasta kohta tegevusaruande.
§ 16.  Järelevalve
 (1) Teenistuslikku järelevalvet juhataja tegevuse seaduslikkuse ja otstarbekuse üle teostab vallavalitsus.
 (2) Asutuse finantsmajanduslikku tegevust ja vara kasutamise sihipärasust kontrollib vallavolikogu revisjonikomisjon, riigieelarveliste vahendite kasutamist Riigikontroll.
 (3) Kontrolli asutuse tegevuse üle teostab Vinni Vallavalitsuse poolt moodustatud hoolekogu,  Sotsiaalkindlustusamet ning teised institutsioonid seadusest tuleneva pädevuse piires.
(4)  Järelevalve käigus avastatud puudused on juhataja kohustatud kõrvaldama järelevalve organi määratud tähtpäevaks.
5. peatükk ASUTUSE TEGEVUSE ÜMBERKORRALDAMINE, ÜMBERKUJUNDAMINE JA TEGEVUSE LÕPETAMINE 
§ 17.  Asutuse tegevuse ümberkorraldamine, ümberkujundamine ja tegevuse lõpetamine
 (1) Asutuse ümberkorraldamise, ümberkujundamise ja tegevuse lõpetamise otsustab vallavolikogu ja korraldab vallavalitsus.
 (2) Asutuse ümberkorraldamine põhimääruse tähenduses seisneb asutuse ühinemises või jagunemises. Asutus ühineb või jaguneb järgmiselt:
 1) asutus ühendatakse teise analoogse asutusega, kusjuures ühendatavad asutused lõpetavad tegevuse ja nende baasil moodustatakse uus asutus;
 2) asutus liidetakse teise asutusega ja liidetav asutus lõpetab tegevuse;
 3) asutus jaotatakse vähemalt kaheks asutuseks ja jagunev asutus lõpetab tegevuse.
 (3) Asutuse ümberkujundamine põhimääruse tähenduses on asutuse muutmine teist liiki asutuseks.
 (4) Asutuse tegevus lõpetatakse
 1) kui riikliku järelevalveorgani hinnangul ei vasta asutus õigusaktidega kehtestatud nõuetele;
 2) kui asutust ei ole võimalik finantseerida;
 3) kui asutust ei ole valla teenuste osutamiseks enam vaja;
 4) teistel seadusega ettenähtud juhtudel.
6. peatükk RAKENDUSSÄTTED 
§ 18.  Määruse kehtetuks tunnistamine
Kehtetuks tunnistatakse Vinni Vallavolikogu 28.05.2009 määrus nr 13 „Vinni Perekodu põhimäärus“

Meelis Maine
Esimees
Selgitus
01.01.2018 jõustunud SHK muudatuse kohaselt on asendushooldusteenuse osutaja  hoolduspere, perekodu ja asenduskodu. 
Vinni Perekodu osutab teenust asenduskodus. Mudelid on erinevad: perekodus on  teenuse osutamine kuni kolme perevanemaga peres. Asenduskodus on teenuse osutamine kasvatajatega peres.
Hetkel on Vinni Perekodu struktuuris 17  kasvatajat ja 12 abikasvatajat. Teenust osutatakse 5.peremajas. Lapsi 35.                                   
Arvestades sotsiaalpoliitika arengusuundi, oleme valmis pakkuma erinevaid asendushooldusteenuseid.
Perekodu probleemiks võib olla vähenev laste arv ja sellest tulenev tööjõu vajaduse vähenemine, mis annab tulevikus võimaluse (töötajate nõusolekul) minna järk-järgult üle perevanematega teenusele.

VÄLJAVÕTE sotsiaalhoolekande seadusest:
§ 455. Asendushooldusteenuse eesmärk ja sisu
 (1) Asendushooldusteenus on kohaliku omavalitsuse üksuse korraldatav sotsiaalteenus, mille eesmärk on pika- või lühiajaliselt lapse heaolu ja õiguste tagamine, lapsele tema põhivajaduste rahuldamiseks peresarnaste elutingimuste võimaldamine, lapsele turvalise ja arenguks soodsa elukeskkonna loomine ning lapse ettevalmistamine võimetekohaseks toimetulekuks täisealisena.
 (2) Asendushooldusteenuse osutaja on hoolduspere, perekodu ja asenduskodu (edaspidi käesolevas jaotises teenuseosutaja). Asendushooldusteenust vahetult osutav isik on hoolduspere
 vanem, perevanem ja kasvataja (edaspidi käesolevas jaotises koos last vahetult kasvatav isik).
3) Asendushooldusteenust osutatakse:
 1) pikaajalise ööpäevaringse teenusena käesoleva seaduse § 459 lõikes 1 nimetatud juhul;
 2) lühiajaliselt lapse hooldusõigusliku vanema või füüsilisest isikust eestkostja nõusolekul katkematult kuni 90 päeva;
 3) lühiajaliselt lapse hooldusõigusliku vanema või füüsilisest isikust eestkostja nõusolekul periooditi.

§ 456. Asendushooldusteenuse osutamine hooldusperes
 (1) Asendushooldusteenuse osutamine hooldusperes on lapse hooldamine sobivas peres, kelle liikmete hulka ta ei kuulu.
§ 457. Asendushooldusteenuse osutamine perekodus
(1)	Asendushooldusteenuse osutamine perekodus on teenuse osutamine kuni kolme perevanemaga peres, kus on samal ajal kuni kuus last.
 (2) Asendushooldusteenuse osutamisel perekodus peab seal olema perevanem ja vajaduse korral laste heaolu tagamiseks käesoleva seaduse § 4513 lõikes 1 sätestatud nõuetele vastav abiline.
458. Asendushooldusteenuse osutamine asenduskodus
 (1) Asendushooldusteenuse osutamine asenduskodus on teenuse osutamine kasvatajatega peres, kus on samal ajal kuni kuus last.
(2)	Kui asenduskodu pere lapsed viibivad asenduskodus, peab seal iga pere kohta ööpäev läbi olema vähemalt üks kasvataja ja vajaduse korral laste heaolu tagamiseks käesoleva seaduse § 4513 lõikes 1 sätestatud nõuetele vastav abiline.
§ 4511. Asendushooldusteenuse rahastamine
 (1) Asendushooldusteenust rahastatakse teenust saava lapse eestkostja ülesandeid täitva kohaliku omavalitsuse üksuse eelarvest või selle puudumisel rahvastikuregistrisse kantud elukoha järgse kohaliku omavalitsuse üksuse eelarvest ning asendushooldusel oleva lapse sissetulekutest.
 (2) Lapse ülalpidamist ja erivajadusest tulenevaid lisavajadusi rahastatakse muu hulgas lapsele riigieelarvest igakuiseks ülalpidamiseks ja puudest tingitud lisakulude osaliseks hüvitamiseks ettenähtud sissetulekutest.
 (3) Lapse isiklike kulude katteks peab iga kuu tegema kulutusi keskmiselt 240 euro ulatuses ja vähemalt 2880 eurot aastas.